Treiler
Autokool
teooria raamat
B+ ja BE kategooria puhul
Bremser.
Lovkrav
Et påhængskøretøj med en tilladt totalvægt over 750 kg., skal være forsynet med en driftsbremse og en parkeringsbremse. Driftsbremsen, som normalt er en påløbsbremse, skal kunne bremse påhængskøretøjet sikkert, hurtigt og virksomt ved alle hastigheder og belastninger. Driftsbremsen skal kunne aktiveres ved normal afbremsning af det trækkende køretøj. Dette krav til bremserne er ensbetydende med at påhængskøretøjet stort set skal være i stand til at bremse lige så godt som den trækkende bil. Parkeringsbremsen skal være let at trække an og skal kunne holde påhængskøretøjet stående på en 18% hældende vej og skal kunne blive stående tilspændt. Bilens parkeringsbremse skal alene kunne holde vogntoget stående på en 12% hældende vej.
Konstruktion og virkemåde.
At en påhængsvogn har “påløbsbremse” vil sige, at bremserne træder i funktion, når den trækkende bil bremser og påhængsvognen med sin tyngde “løber på” eller trykker mod bilen.
1. Bremsekraft.
2. Bevægelsesenergi.
3. Bremsekraft.
4. Påløbs kraft.
5. Bevægelsesenergi.
6. Bremsekraft.
Ved hjælp af et mekanisk system bestående af “vippearme” og “trykstænger” anbragt under påhængsvognen, aktiveres dens bremser. Påløbsbremsen er normalt forsynet med en dæmpningsanordning, som er anbragt ved kuglekoblingen.
Påløbsmekanismen skal holdes velsmurt og justeres med jævne mellemrum. Påløbsbremsen har den ulempe, at man ved baglænskørsel op ad en bakke får en uønsket bremsevirkning. Ulempen kan undgås på flere måder, f.eks. med et såkaldt “Bacomatic” system eller ved at indskyde en manuelt betjent pal imellem de to koblingsdele. Husk at udløse den, inden du igen skal køre fremad.
Nogle B+E vogntog kan overføre bremsekraft til påhængsvognen ad hydraulisk vej. Det er ualmindeligt, men hvis man kører et sådant vogntog, skal man sikre sig at det hydrauliske system er fuldstændigt tæt. Andre B+E vogntog kan overføre bremsekraften ad elektrisk vej. Det er heller ikke almindeligt og ingen af disse vogntog kan registreres til synsfri sammenkobling.
Kontrol af bremser: Det kontrolleres med jævne mellemrum, at påhængskøretøjets bremser fungerer tilstrækkeligt hurtigt og virksomt, og afprøvningen skal ske uden fare og ulempe for andre trafikanter. Kontrollen foregår således:
Vogntoget køres langsomt frem.
1. Stødstangen må ikke kunne trykkes til bundstilling. Dette kontrolleres ved at man med det sammenkoblede vogntog kører langsomt frem, foretager en almindelig opbremsning og fastholder bremsestillingen ved at aktivere parkeringsbremsen (på bilen). Ved denne manøvre skal der som hovedregel fortsat være afstand mellem koblingshovedet og den faste del af påløbsdelen, hvilket f.eks. kan gøres ved at trykke gummimanchetten ned og føle med en finger.
Vogntoget holder stille.
2. Bremsesystemet skal være tilstrækkeligt virksomt. Dette kontrolleres ved at forsøge at trække påhængskøretøjet, mens parkeringsbremsen er fuldt aktiveret. Wirer, bremsestænger og lignende skal være sikrede og ubeskadigede. En eventuel hydraulisk bremsekraftoverføring skal være tæt.
Bremseprøve under kørsel.
Der afsluttes med en måling af den kortest mulige bremselængde. Man vælger en plan vandret vej med asfaltbelægning og uden trafik. Man kører 30 km/t. og begynder at bremse så hårdt som muligt ud for et “målepunkt”, som f. eks. når forhjulet er ud for en kloakrist el. lign. Vogntoget skal derpå bremse inden for 6-7 meter og bremsningen skal være uden stød, saksning eller udskridning. “Stød” tyder på defekt bremsedæmper på koblingsanordningen.
Er bremserne i orden vil vogntoget ofte bremse på ca. 5 meter.
Tegn på fejl ved bremserne: For lang vandring i stødstangen kan skyldes manglende justering af bremserne i hjulene.
Hvis påhængskøretøjet støder til bilen under opbremsning, kan det være tegn på at bremserne ikke virker.
Hvis påhængskøretøjets bremser “hugger”, kan det være tegn på fejl i dæmperen.
Sikkerhedskæde. Påhængskøretøjer med tilladt totalvægt over 750 kg. skal være sikret mod løsrivelse med en sikkerhedskæde eller sikkerhedswire, (sprængwire), imellem bilen og påhængskøretøjet.
Såfremt påhængskøretøjet er to-akslet, eller dets tilladte totalvægt er over 1500 kg. skal kæden/wiren være tilsluttet påhængskøretøjets driftsbremse.
Parkeringsbremsen. Skal kunne aktiveres let og kunne fastholdes i “låst” stilling.
Dæk:
Dækkene skal på samme aksel være af samme type og dimension og være oppumpet til det korrekte tryk. Oplysning herom fås bedst hos påhængsvogn forhandleren eller dækfabrikanten. De skal desuden sammenlagt have en bæreevne, som mindst svarer til det tilladte akseltryk. Bæreevnen kan normalt aflæses på dækkets yderside. Dækkene må ikke være slidt længere ned end til 1,6 millimeters mønsterhøjde. Dette gælder i hele dækkets bredde og omkreds og et eventuelt dækslid bør være jævnt fordelt. Dæk og fælge må ikke have farlige skader som f.eks. dybe revner/ridser eller fabrikationsfejl som f.eks. “udbulinger” eller slidbaner, som er ved at løsne sig. Hjul på dobbeltakslede påhængsvogne er tilbøjelige til at arbejde sig løse. Det er derfor en god ide, med jævne mellemrum at kontrollere påhængsvognen for hjulslør og eventuelt foretage efterspænding. Hvis dækkene viser ujævnt eller skævt slid, kan det skyldes ubalance eller fejl i affjedringssystemet eller forkert dæktryk. Unormalt dækform ved vejbanen eller unormal varmt dæk efter kørsel, tyder på ukorrekt dæktryk, (kontrolleres ved brug af dæktryksmåler). Nye dæk leveres i øvrigt med slidindikatorer med små udfyldninger på netop 1,6 mm. højde i dækkets hovedmønster, så man direkte kan se, om dækket er ved at være slidt ned til lovens grænse.
Husk efterspænding – det er for sent, når du bliver overhalet af dine egne trailerhjul!
![dækskade](https://teoribogen.dk/wp-content/uploads/2023/09/daekskade.jpg)
Ved påkørsel af kantsten eller lignende vil der kunne opstå skader på slidbane og karkasse, der ses som udbuling i dæksiden.